Jesper Baukop Olsen arbeider i sentrum av en av Norges største jordbrukskommuner.Foto: Georg Mathisen
RETT FRA ÅRNES
Advarer mot kunnskapsflukt når vervene går til Oslo
Bistandsadvokatene på Romerike kommer fra Oslo. Advokat Jesper Baukop Olsen advarer mot kunnskapsflukt hvis domstolene går ut av kretsen for å fylle vervene.
Årnes
er senter i Nes, en av de største jordbrukskommunene i Norge. Det er på Årnes
at storparten av veksten i kommunen skal skje. Det er her Røseid & Co har
hovedkontor. De tolv ansatte fordeler seg ellers på kontorene på Lillestrøm,
Jessheim og Kongsvinger.
Jesper
Baukop Olsen er en av dem – han har gjort unna både årene og prosedyrekravet og
venter bare på at søknaden om advokatbevilling skal bli ferdigbehandlet.
Annonse
–
Hva er den største utfordringen ved
å jobbe som advokat på Årnes?
Jesper Baukop Olsen
NAVN: Jesper Baukop Olsen.
ALDER: 28 år.
STILLING: Fersk advokat i advokatfirmaet
Røseid & Co.
SPESIALITET: Erstatningsrett
SKREV
MASTEROPPGAVE OM:
EU-domstolen som sentral prejudikatdomstol på opphavsretten i Norge.
FAMILIE: Forlovet, ingen barn.
BOSTED: Årnes.
OPPRINNELIG
FRA:
Eidsvoll
–
Det er en slags presumsjon om at den beste kompetansen alltid er i Oslo. Jeg er
ikke engstelig for at mine klienter skal forsvinne til Oslo, men vi er ikke så
langt unna at vi ikke konkurrerer med dem, heller. I fjor ble det lyst ut to
verv som fast bistandsadvokat, og vi har flust av gode advokater i Romerike
krets, men så endte de to vervene med å gå til advokater i Oslo krets. Det er
en utfordring hvis domstolene begynner å plassere de faste vervene i Oslo fordi
de presumerer at det er der det meste av ekspertisen ligger. Det vil fort føre
til kunnskapsflukt og erfaringsflukt, og det er også uheldig for klientene.
- Og det morsomste?
–
For meg er det jeg får jobbe ganske bredt. Jussen blir mer og mer
spesialisert, men her er det en spennende utfordring alltid å kunne jobbe med
så mange ulike rettsområder. Det gjør at vi må bruke en del tid på jussen, men
det er utrolig gøy å ha den varierte arbeidshverdagen.
Får saker langt utenfor fylkesgrensene
–
Kan du trekke frem en utviklingstrend som preger kontoret ditt nå?
- Dette er et firma som har mangedoblet kapasiteten de siste seks årene og fått
et økt sakstilfang. Den kanskje mest spennende utviklingen er at vi begynner å
få flere saker også utenfor fylkesgrensene. Det knytter seg til den digitale
tidsalderen og at det er lettere å finne advokater som man har tillit til på
tvers av fylkesgrensene. I morgen skal jeg til Toten, og jeg har hatt klienter
i Troms, Trøndelag, Østfold og Stavanger.
–
Den største saken du har jobbet med det siste året,
hva handlet den om?
–
Det var en erstatningssak for brudd på personopplysningsloven, og en sak som
forhåpentligvis kommer til å sette presedens og gi klarere vern til private
parter. En skoleelev fikk tilkjent 90.000 kroner i erstatning etter at en lærer
delte sensitive personopplysninger om henne i klasserommet. Kommunen ble holdt
ansvarlig. Det er ikke så ofte vi kommer til å oppleve slike søksmål mot
skolen, men vi ser til stadighet at det klundres litt med
personvernregelverket.
Mener folketrygdloven bør endres
–
Hvilken sak har du lært mest av i
karrieren din?
–
Den første saken jeg førte for en domstol var lærerik på mange måter. Den
skulle opp for Eidsivating lagmannsrett og jeg representerte en person som
følte seg dårlig ivaretatt av sin tidligere advokat. Jeg hadde ikke tatt
advokatkurset på den tiden. Hva sier man egentlig i et innledningsforedrag og
en prosedyre? Det var en ilddåp, og på den andre siden sto advokaten fra
Regjeringsadvokaten med langt mer erfaring og stålkontroll. Jeg har aldri møtt
opp så nervøs i retten siden. Det var mye som skulle læres på kort tid, men jeg
følte at jeg mestret det, og at klienten var veldig fornøyd.
–
Hvilken lov bør endres fortest mulig, og hvorfor?
–
Folketrygdloven. Den begynner å bli ganske gammel, og det er et regelverk som
veldig mange av de «svakere» i samfunnet må forholde seg til. Mange har
vanskelig for å se sin egen situasjon ut fra hva som står i loven. Veldig mye
av hvordan loven praktiseres, kommer frem av forarbeider, rundskriv og dommer.
- Av og til opplever jeg å lese vedtak fra NAV som ikke viser til rettskildene i
så stor grad som jeg mener de burde. For ikke å glemme at rettskildebildet er
komplisert. EU kommer inn som en kompliserende rettskilde. Norge har tapt
nesten alle trygdesakene som har gått for EFTA-domstolen.
Det kan tenkes å være en naturlig konsekvens av at
folketrygdloven er eldre enn EØS-avtalen. Det gir et signal om at vi burde få
endret regelverket snart.
–
Er det utviklingstrekk i advokatyrket som du er kritisk til?
–
Rettshjelpssatsen. Det er en grunn til at folk aksjonerer. Vi ser – og
Advokatbladet har skrevet flere saker om – hvordan det blir dyrere og dyrere å
drive små advokatkontorer, særlig ute i distriktene. Veldig mange av dem
livnærer seg av saker som går på fri rettshjelp. Når satsen går nedover, fører
det til at flere kanskje er nødt til å selge firmaene sine eller innser at det
ikke er bærekraftig lenger å drive kontoret. I verste fall kan det føre til at
det blir vanskelig for folk i distriktene å få advokater lokalt. Juridisk bistand
burde man ikke reise langt for å få.
–
Og trekk du synes er positive?
–
Det er større fokus på å kunne kombinere advokatlivet med et vanlig liv. I
kretsen her hadde vi nettopp et kurs for yngre advokater i stressmestring og
«work-life balance». Det var kjempegivende.
–
Hvem er ditt faglige forbilde?
–
Jeg er ikke en person som henter all inspirasjonen fra én kilde. Anine Kierulf
er kjempeflink til å formidle juss på en enkel måte til mange mennesker og å gjøre
jussen tilgjengelig. Hun bidrar godt i debatter hvor juss er en helt sentral
del, men hvor ikke det juridiske aspektet kommer tydelig frem, som for eksempel
i debatten om koranbrenning og ytringsfrihet.
- Det samme kan sies om Cecilie
Hellestveit. Jens Edvin Skoghøy er også et faglig forbilde. Han har stått for
mye rettsutvikling som jeg synes har vært viktig, og spesielt jobben han gjorde
i 2005–07 som la grunnlaget for økning i oppreisningserstatningen til ofre for
familievold. Knut Bergo også en dyktig jurist som har turt å gå litt imot det etablerte
når det kommer til ting som juridisk metode.
Stein Walter Nilsen ble i mai 2022 partner i SGB Storløkken.
- Chill fremtoning
–
En bok som har vært med på å forme deg?
–
«Mengele Zoo» av Gert Nygårdshaug var mitt første møte med at ikke all etikk er
svart/hvitt. Av juridiske bøker anbefaler jeg «Rett og rettsanvendelse» av Jens
Edvin A. Skoghøy. Boken har bidratt til å gi meg trygghet til å gå løs på litt
mer ukjente problemstillinger.
–
Hvilken advokat ville du helst invitere på middag, og hva ville du servert?
–
Kanskje Stein Walter Nilsen, som jeg jobbet litt sammen med i Claims Handling.
Han var et godt forbilde, en god mentor og drevet av en høy etisk standard
samtidig som han hadde en veldig chill fremtoning. Jeg spiser helst
plantebasert. Tror jeg ville ha lagt en ovnsbakt, spicy tofurett med en del
grønnsaker.